Aristoteles

Noen av munkene i filmen tror på filosofen Aristoteles, som er en viktig filosof på denne tiden.

Aristoteles var en gresk filosof og en naturforsker. Han var elev av Platon og læreren til Aleksander den store. Aristoteles verk omfatter en rekke emner, blant annet biologi, folosofi, posei, logikk, statvitenskap, etikk og retorikk. Sammen med Sokrates og Platon blir han regnet som en av de tre største filosofene i den vestelige verden. Aristoteles har ikke bare hatt betydning for filosofien, men han har også utviklet logikken og grunnla vår måte å se på kunnskap og vitenskap. Sytten år gammel kom Aristotelse til Platons akademi, og hadde Platon som lærermester helt til Platon døde i 347. Først var Aristoteles elev, deretter var det han som ble lærer. Aristoteles var særlig opptatt av å studere naturen og fikk trening i å observere og klassifisere. I sine tidlige skrifter var Aristoteles klart påvirket av Platon, men etter hvert ble hans standpunkter mer og mer selvstendige. Aristoteles greide likevel ikke helt å frigjøre seg fra sin store lærer, og helt til det siste finnes det platonske elementer i Aristoteles' filosofi. Aristoteles' skjelning mellom form og stoff er en videreutvikling av Platons utlegning av idé og substans, selv om det også her er vesentlige nyanseforskjeller. På et punkt skiller Aristoteles seg fra Platon: Han kunne ikke si seg enig i at det vi opplever, det vi sanser hvert våkne sekund, ikke er virkelig, og at det som egentlig er virkelig, er det vi ikke kan sanse. Aristoteles ville dessuten gjenreise fornuften som en metode for å oppnå kunnskap om denne verden - i motsetning til Platons virkelighetsfjerne rasjonalisme. Når det gjelder matematikk, ville Aristoteles forby nullet, fordi det brøt opp de andre tallenes konsistens, i og med at man får et uforståelig resultat om man deler et vanlig tall med null. Aristoteles regnes som grunnleggeren av biologi som vitenskap, og det er spesielt to punkter som er spesielt verdt å nevne;
 * __Vektleggingen av sammenheng mellom final og__ ////__formal årsak.__//// Å uttrykke en sammenheng mellom final og formal årsak vil for Aristoteles for eksempel være å si at føttene våre er formet slik at vi skal kunne gå rundt på jorda.
 * __Den systematiske ordningen av alle elementene i naturen i et hierarkisk system__. Aristoteles ordnet alle gjenstandene i et hierarkisk system, med grunnlinjen menneskeorganisk liv (dyr og planter)–uorganiske ting (bruksting og naturlige ting). Hvert nivå har sine karakteristiske vesentlige egenskaper som ikke kan reduseres til et lavere nivå: Plantene har en vegetativ sjel, de kan ta opp næring, dyr har i tillegg en sensorisk og motorisk sjel, de kan sanse og røre på seg, mens menneskene i tillegg har en fornuftig sjel. Med sjel menes da den formale årsaken til en levende organisme.

I naturvitenskapen har Aristoteles gjort en uvurderlig innsats, og må betraktes som grunnleggeren av biologien. Av hans mange zoologiske arbeider er bare tre bevart i delvis fullstendige avskrifter. Aristoteles ikke bare omtalte over 500 forskjellige dyrearter, deres anatomi, atferd, forplantning, ernæring osv., men utformet dessuten en systematisk inndeling av dyreriket. Han fremhevet bl.a. at hvalen ikke er noen fisk, da den ånder med lunger og føder levende unger, at fugler og krypdyr står hverandre nær, og at apene knytter menneskene til de andre pattedyrene